פרשת
    בלק	
חמדת ימים
HEMDAT  YAMIM	

הרב שאול ישראלי זצ"ל
נשיא ומיסד
Harav Shaul Israeli zt”l
Founder and President

ראשי הכולל:
הרב משה ארנרייך
הרב יוסף כרמל
Deans:
Harav Yosef Carmel
Harav Moshe Ehrenreich

חברי ההנהלה:
פרופ' ישראל אהרוני
מר ברוך אייזנברג
מר יחזקאל הלר
עו"ד שלום וסרטייל
מר אליעזר יסלזון
מר יצחק מוינשטר
מר שלמה מרזל
מר צבי סנד
מר ג'י פומרנץ
מר יאיר מ. פלסר
מר קורט רוטשילד

Members of the Board:
Prof. Israel Aharoni
Mr. Barry Eisenberg
Mr. Jehezkel Heller
Mr. Eliezer Jeselsohn
Mr. Shlomo Marzel
Mr. Isaac Moinester
Dr. Yair M. Plesser
Mr. Jay Pomrenze
Mr. Kurt Rothschild
Mr. Zvi Sand
Adv. Shalom Wasserteil

American Friends of 
Eretz Hemdah Institutions
c/o Olympian
8 South Michigan Ave.
Suite 605
Chicago, IL 60603  USA

Our Taxpayer
ID#: 36-4265359
		
פרשת שבוע
כיצד יראו ימות המשיח?
הרב יוסף כרמל - ראש כולל "ארץ חמדה"
על פי ש הרמב"ם כבר קבע, שעד שיגיעו ימות המשיח לא נדע כיצד יראו אותם ימים, גם הוא וגם ראשונים אחרים ניסו להסביר את העקרונות על פיהם תתנהג האנושות וכיצד יהיה מנהגו של עולם בתקופה זו.
הרמב"ם בהלכות מלכים קובע "המלך המשיח עתיד לעמוד ולהחזיר מלכות דוד ליושנה לממשלה הראשונה ובונה המקדש ומקבץ  נדחי ישראל וחוזרין כל המשפטים בימיו כשהיו מקודם מקריבין קרבנות ועושין שמטין ויובלות ככל מצותה האמורה בתורה וכל מי שאינו מאמין בו או מי שאינו מחכה לביאתו לא בשאר נביאים בלבד הוא כופר אלא בתורה ובמשה רבינו שהרי התורה העידה עליו שנאמר ושב ה' אלהיך את שבותך ורחמך ושב וקבצך וגו' אם יהיה נדחך בקצה השמים וגו' והביאך ה' ואלו הדברים המפורשים בתורה הם כוללים כל הדברים שנאמרו ע"י כל הנביאים אף בפרשת בלעם נאמר ושם נבא בשני המשיחים במשיח הראשון שהוא דוד שהושיע את ישראל מיד צריהם ובמשיח האחרון שעומד מבניו שמושיע את ישראל  [באחרונה] ושם הוא אומר אראנו ולא עתה זה דוד אשורנו ולא קרוב זה מלך המשיח דרך כוכב מיעקב זה דוד וקם שבט מישראל זה מלך המשיח ומחץ פאתי מואב זה דוד וכן הוא  אומר ויך את מואב וימדדם בחבל וקרקר כל בני שת זה המלך המשיח שנאמר  בו ומשלו מים עד ים והיה אדום ירשה זה דוד שנאמר ותהי אדום לדוד לעבדים וגו' והיה ירשה וגו' זה המלך המשיח שנאמר ועלו מושיעים בהר ציון וגו'" (פרק יא הלכה א). אם כך פרשתנו לפי הרמב"ם היא זו המתארת את ימות המשיח שיהיו בבואה והעתק של תקופת דוד המלך, שגם בו פרשתנו עוסקת. הדגשה זו של הרמב"ם כי תאור ימות המשיח מופיעה בפרשתנו באה להדגיש שני עקרונות חשובים ביותר במשנתו של הרמב"ם. 
1. לכל דבר חייב להיות מקור בתורה וגם הנביאים לא יכולים לחדש דבר לדורות אם אין לו מקור בתורה.
2. הרמב"ם פוסק כשמואל כי "ימות המשיח הוא העולם הזה ועולם כמנהגו הולך אלא שהמלכות תחזור לישראל וכבר אמרו חכמים הראשונים אין בין העולם הזה לימות המשיח אלא שיעבוד מלכיות בלבד". לכן אי אפשר לשיטת הרמב"ם לקבל את הנבואות המופיעות בספרי הנבואה כגון חזון אחרית הימים של ישעיה "וגר זאב עם כבש…." (י"א ו) כפשוטן, אלא חייבים להסביר כי כל נבואות הללו המתארות עולם בו חוקי הטבע השתנו הן בבחינת משל בלבד "ובימות המלך המשיח יודע לכל לאי זה דבר היה משל ומה ענין רמזו בהן" (שם פרק יב הלכה א). הראב"ד חולק על הרמב"ם וטוען כי הטבעיים עתידים להשתנות בימות המשיח וצריך לקבל את נבואת ישעיה כפשוטה. לכן אם ישעיה מנבא על המשיח "והריחו ביראת ידוד ולא למראה עיניו ישפוט ולא למשמע אזניו יוכיח" (שם, שם ג) הדברים מתפרשים כפשוטם והראב"ד מביא "א"א לא בן כוזיבא (בר כוכבא) היה אומר אנא הוא מלכא משיחא ושלחו חכמים לבדקו אי מורח ודאין או לא (כלומר האם הוא מסוגל לדון על פי חוש הריח כפשט הדברים בנבואת ישעיה) וכיון דלא עביד הכי (שלא עמד במבחן, הוא הוגדר כמשיח שקר) קטלוהו (הרגו אותו)"  (שם, פרק יא ה"ג). כנגד טענתו של הרמב"ם כי לא יתכן שנביא יחדש דבר, טוען הראב"ד כי גם נבואת ישעיה כפשוטה נאמרה בתורה "א"א והלא בתורה (כבר נאמר) "והשבתי חיה רעה מן הארץ (ויקרא כ"ו ו)" (הלכות מלכים פרק יב ה"א). הרמב"ם יסביר את דברי התורה כפשוטם, ההתפתחות הציויליזציה היא שתגרום באופן טבעי להיעלמותם של החיות הרעות. (נעיר במאמר מוסגר כי הפרשנות לפסוק זה שנויה במחלוקת תנאים כשהרמב"ם פוסק כרבי יהודה והראב"ד כרבי שמעון). גישה שלישית שונה לחלוטין משתי הגישות הללו אנו מוצאים בדברי הרמב"ן בפירושו לתורה. וז"ל : "כי תהיה ארץ ישראל בעת קיום המצוות כאשר היה העולם מתחלתו קודם חטאו של אדם אין חיה ורמש ממית האדם…כי לא היה הטרף בחיות הרעות רק מפני חטאו של אדם… ובהיות ארץ ישראל על השלמות תשבות רעת מנהגם" (ויקרא שם). אם כך אומנם הרמב"ן מסביר כך את שיטת רבי שמעון, אבל יתכן וגם הרמב"ם יסכים שהתעלות האדם שהיא ודאי תתכן לשיטתו, תגרום להתקיימות נבואות ישעיה ודברי התורה כפשוטם.
הבה נתפלל כי בקרוב תתברר למעשה הדעה הצודקת במחלוקת זו.
 	
ERETZ HEMDAH
5 Ha-Mem Gimmel St. P.O.B 36236   Jerusalem 91360
Tel:  972-2-5371485  Fax: 972-2-5379626		ארץ חמדה ע"ר
רח' המ"ג 5 ת.ד. 36236 ירושלים 91360
טל' 02-5371485  פקס: 02-5379626	
Email: info@eretzhemdah.org             web-site: www.eretzhemdah.org	

התורה והמדינה (מעזבונו של מרן הגר"ש ישראלי זצ"ל)
הרב יוסף כרמל - ראש כולל "ארץ חמדה"
חידוש הסנהדרין בימנו /  חלק ראשון
הר"ן בדרוש האחד עשר מביא כלל אוניברסלי- לא יתכנו חיים חברתיים מסודרים ומתוקנים ללא מערכת משפט שפועלת על פי חוקים קבועים. בישראל למערכת המשפט יש  תפקיד נוסף, יצוג השכינה , פירוש חוקי התורה והשכנת שכינה שנאמר "מִזְמוֹר לְאָסָף אֱלֹהִים נִצָּב בַּעֲדַת אֵל בְּקֶרֶב אֱלֹהִים יִשְׁפֹּט" (תהלים פ"ב א). וכמאמר חז"ל על פסוק זה: "אמר רבי שמואל בר נחמני אמר רבי יונתן: כל דיין שדן דין אמת לאמיתו משרה שכינה בישראל, שנאמר (תהלים פ"ב) אלהים נצב בעדת אל בקרב אלהים ישפט. וכל דיין שאינו דן דין אמת לאמיתו - גורם לשכינה שתסתלק מישראל, שנאמר (תהלים י"ב) משד עניים מאנקת אביונים עתה אקום יאמר ד'…" (מסכת סנהדרין דף ז ע"א). לכן אין זה פלא כי מקום הדיינים נקבע על ידי התורה בשכנות לשכינה כמאמר חז"ל " אמר קרא (דברים י"ב) "לשכנו תדרשו ובאת שמה", כל דרישה שאתה דורש - לא יהיו אלא בשכנו של מקום" (מסכת סנהדרין דף יא ע"ב). וכן מפורשבתלמוד הירושלמי "ומניין שהיתה סנהדרין גדולה אצל המזבח (שנאמר) "ולא תעלה במעלות על מזבחי" ומה כתיב תמן (ומהי הפרשיה שלאחריה) "ואלה המשפטים אשר תשים לפניהם" (מכות פרק ב ה"ו). לכן ברגע שהסנהדרין עזבה את לשכת הגזית בטלו דיני נפשות, כמאמר חז"ל "מ' שנה עד לא חרב הבית - גלתה סנהדרין וישבה לה בחנות. למאי הלכתא… שלא דנו דיני נפשות" (תלמוד בבלי מסכת עבודה זרה דף ח ע"ב). כך גם הוכחנו בשבועות הקודמים כי גם סנהדרין קטנה לשיטת הרמב"ם (על פי הסברו של מו"ר ההגר"ש ישראלי זצ"ל) ישבה דווקא בערי חומה המקודשות יותר משאר הערים בארץ ישראל. אם כך אין זה מפליא כי אין תהליך גאולה ללא חידוש הסנהדרין כמו שניבא הנביא ישעיה "ואשיבה שפטיך כבראשונה ויועציך כבתחילה אחרי כן יקרא לך עיר הצדק קריה נאמנה" (פרק א). כך גם תקנו חז"ל בתפילת "שמונה עשרה" קודם את ברכת "תקע בשופר גדול" אחר כך "השיבה שופטינו" ורק אז  "את צמח דוד עבדך".  לכן ברור כי בכל פעם שנשמעו "פעמי משיח" עלתה על הפרק שאלת חידוש הסנהדרין והדרך הנכונה מבחינה הלכתית לבצעה. בשבועות הקרובים נלמד את המקורות העוסקים בסוגיא זו.

"עשות ספרים הרבה"  (קהלת י"ב יב)    
הרב דניאל כץ – "ארץ חמדה"
הררים התלויים - הרב יצחק שילת
הוצאת שילת, מעלה אדומים תשס"ג (ש"נ עמ')
המשנה בחגיגה הגדירה את הלכות שבת כהררים התלויים בשערה. ואכן ההבדלים בין חיוב להיתר הם לעיתים דקים מאד ודורשים הבנה מעמיקה שתלויה ביגיעתה ובעמל בלימוד המקורות והפוסקים. הרב שילת, שנודע כבר בדרכו המיוחדת בבירור דברי הראשונים ובסוגיות הגמרא, הקדיש את ספרו להגדרת מושגי היסוד של הלכות שבת אותם הוא חפץ, לדבריו, לברר מימי נעריו. הוא מנתח בקפדנות מחקרית את הסוגיות העוסקות בדיני מתעסק, "דבר שאין מתכוין", "פסיק רישיה", "מלאכה שאינה צריכה לגופה" ו"מקלקל". מדקדק הוא בלשון הראשונים ואינו מניח דבר מדבריהם ברחבי הש"ס שאינו מטפל בו ומנסה לשאוב ממנו מידע ביחס לשיטתו בהבנת מושגים אלו.
נביא דוגמה מהדיונים בספר: נחלקו הראשונים בהגדרת הפטור של אדם ה"מתעסק" בפעולה מסויימת ותוך כדי ביצועה, מבצע חילול שבת. לדעת רש"י מדובר באדם שמתכנן להרים דבר תלוש מהרצפה ובטעות תולש את המחובר שלידו. תוספות חולק עליו וסובר שהטעות עליה נאמר הפטור היא באותו החפץ עצמו, האדם חשב שהוא תלוש והתברר לו שהחפץ מחובר. מה הדין לפי התוספות בטעות כמו במקרה ש"צייר"  רש"י שהאדם הרים חפץ שלא התכוון להרים? לדעת המהרש"א והמהר"ם, בודאי שיהיה פטור גם כן. אך ה"אור שמח" וה"ערוך לנר" נקטו שבמקרה של רש"י, התוספות יחייבו קרבן מפני שהיה לו להיזהר שהרי ידע שיש מחובר ליד החפץ. למחלוקת זו יש השלכה לשאלה שדן בה המחבר בהמשך, האם אפשר ללמוד פטור דבר שאין מתכוין, ממתעסק.
אמנם יש לציין, שהריבוי בדיונים והדקדוק הרב בכל נושא, מערפלים לעיתים את הנושא סביבו נסוב הדיון ועל כן הספר מיועד בעיקר לאלו העוסקים בנושאים אלו ומי שאינו מתמצא בסוגיות ובראשונים, עשוי לאבד את דרכו בסבך השיטות.
לסיכום, זה ספר חשוב התורם תרומה נכבדה לבירור וליבון מושגים קשים בהלכה.

שו"ת במראה הבזק"
 (מתוך ח"ה)

מסחר באינטרנט ושמירת השבת

א. איסור לפני עיוור ומסייע לעוברי עבירה (המשך)
סברה נוספת לצדד שאין בהשארת האתר פתוח משום איסור "לפני עיור" ו"מסייע", היא שניתן לתלות13 שהמשתמשים כולם יהיו גויים או שאיש לא ישתמש באתר. 
גם יתכן שלא שייך איסור "לפני עיור" או "מסייע" כאשר בשעת העבירה14 המכשיל פאסיבי15 לחלוטין.
כאשר סגירת האתר בשבת כרוכה בהפסד כספי, כגון בהפסד של לקוחות גויים או במקרה שהפתרון הטכני הוא בעייתי, ניתן לצרף להיתר גם את סברת האומרים שאין חיוב להוציא הוצאות כספיות כדי להימנע מאיסור לפני עיוור16.